Комплексний підхід до лікування кропив'янки
Кропив'янка є одним із найпоширеніших алергодерматозів. Пацієнти відчувають значне погіршення якості життя через порушення фізичної та розумової активності
![](/images/bglogin.jpg)
Комплексний підхід до лікування кропив'янки
Кропив'янка є одним із найпоширеніших алергодерматозів. Пацієнти відчувають значне погіршення якості життя через алергію1. Майже 20-30% населення планети хоча б раз мали прояви алергічної реакції, й ця кількість збільшуватиметься2. Важливим кроком у боротьбі з цим захворюванням є комплексна терапія.
Алергічні хвороби — проблема сьогодення
За даними Всесвітньої організації з алергії:
Понад 300 млн людей у світі страждають на бронхіальну астму, і ця кількість може збільшитися до 400 млн у 2025 році3
Приблизно 200 млн людей мають алергію на харчові продукти3
Десята частина населення світу має алергію на лікарські засоби3
400 млн людей страждають через алергічний риніт3
Майже 25% населення планети хворіють на гостру кропив’янку3
Антигістамінні засоби в лікуванні кропив'янки
Першим кроком у лікуванні легкого перебігу кропив’янки є застосування антигістамінних засобів4.
Зазвичай про антиалергічні властивості H1-антигістамінних засобів свідчить їх здатність інгібувати вивільнення медіаторів. Деякі H1-антигістаміни 2-го покоління продемонстрували незалежні від їх взаємодії з H1-рецептором антиалергічні властивості5.
H1-антигістаміни є довгодіючими засобами з меншою ймовірністю негативних ефектів, таких як седація та сухість у роті4
Застосування неседативного H1-антигістаміну є першою лінією терапії протягом 2-4 тижнів4
Рупатадин має значні переваги:
Не спричиняє порушень серцево-судинної діяльності, що доведено у дослідженнях6
Має подвійний механізм дії (впливає як на Н1-гістамінові рецептори, так і на фактор активації тромбоцитів)6
Має високу спорідненість із периферичними Н1 –гістаміновими рецепторами7,8
Фармакодинамічний ефект спостерігають і через 4 тижні після прийому засобу7
Рупатадин, діючу речовину лікарського засобу Бліс®, застосовують 1 раз на добу незалежно від прийому їжі, що є простою та зручною схемою дозування для вікової категорії 2-11 років7
Топічні глюкокортикоїди в лікуванні алергічної кропив'янки
Для покращення стану пошкоджених ділянок шкіри рекомендовано застосовувати місцеву терапію. У комплексному лікуванні кропив'янки задля зменшення набряку, запалення й почервоніння та запобігання подальшому розвитку алергічних реакцій рекомендують наносити місцеві глюкокортикостероїди (ГКС)2.
ГКС мають потужні протизапальні, антиалергічні та імуносупресивні властивості. Головними ефектами ГКС є9:
Зв'язування гістаміну та серотоніну в шкірі, що зменшує чутливість нервових закінчень
Здатність гальмувати синтез цитокінів та хемокінів, включно з інтерлейкінами
Зниження експресії молекул клітинної адгезії та чутливості ендотелію до медіаторів алергії
Гальмування міграції еозинофілів та проліферації Т-лімфоцитів
Інгібування активності колагенази, синтезу окису азоту та зменшення судинної проникності
Застосування мометазону фуроату та інших ГКС у дослідженнях демонструє відносні переваги, які вдвічі перевищують можливий ризик10
Топічний ГКС мометазону фуроат:
Полегшує свербіж та знімає набряк11
Не спричиняє розвитку атрофії шкіри10
Глибоко проникає у шкіру завдяки вираженій ліпофільності10
Безпечний для застосування протягом тривалого періоду10
Застосовують для різних ділянок тіла, системна абсорбція після місцевого нанесення мометазону фуроату 0,1% є мінімальною11
Проявляє вищу протизапальну ефективність завдяки позагеномному механізму дії10
Має низький алергенний потенціал10
Є діючою речовиною лікарського засобу Молескін® крем, який наносять 1 раз на добу тонким шаром на уражену ділянку11
Комплексний підхід до лікування: антигістамінні та топічні ГКС
Під час лікування не можна застосовувати механічні методи подразнення шкіри, скрабування, допускати тертя одягом, інсоляції та переохолодження. Також важлива психологічна підтримка та подальше спостереження за повторними випадками алергічної кропив'янки для контролю за станом пацієнта4.
На сьогодні комбінація ГКС із антигістамінними засобами є золотим стандартом лікування алергічних захворювань2
ГКС — глюкокортикостероїд
- Dias G.A. et al. Impact of chronic urticaria on the quality of life of patients followed up at a university hospital. An Bras Dermatol. 2016; 91(6):754-759. DOI:10.1590/abd1806-4841.20165071
- Lin Kun. Therapeutic Strategies towards Allergic Diseases. International Journal of Allergy Medications. 2016; 1. Available at: https://clinmedjournals.org/articles/ijam/international-journal-of-allergy-medications-ijam-2-011.pdf (Last access: 20.03.2023).
- Pawankar R. Allergic diseases and asthma: a global public health concern and a call to action. World Allergy Organ J. 2014; 7(1):12. DOI:10.1186/1939-4551-7-12
- Kanokvalai Kulthanan et al. Asian Pacific Journal of Allergy and Immunology. Clinical practice guideline for diagnosis and management of urticarial. 2016; 190-200. Available at: https://www2.si.mahidol.ac.th/en/wp-content/uploads/2020/11/7-Clinical-practice-guideline-for-diagnosis-and-management-of-urticaria.pdf (Last access: 22.03.2023).
- Camelo-Nunes I.C. Jornal de Pediatria. 2006. New antihistamines: a critical view. Available at: https://www.scielo.br/j/jped/a/6mzF3rYGzDr878pzkPvYgVJ/?lang=en&format=pdf (Last access: 22.03.2023).
- Mullol J. et al. Rupatadine in allergic rhinitis and chronic urticaria. Allergy. 2008; 63 (87):5-28. DOI:10.1111/j.1398-9995.2008.01640.x
- Інструкція для медичного застосування лікарського засобу Бліс®, розчин оральний. РП №UA/17819/01/01. Наказ МОЗ України №879 від 11.05.2023.
- Фактор активації тромбоцитів у розвитку алергічного запалення: значення рупатадину (Рупафіну). 2014. Режим доступу: https://www.rmj.ru/articles/allergologiya/Faktor_aktivacii_trombocitov_v_razvitii_allergicheskogo_vospaleniya_znachenie_rupatadina_Rupafina/#ixzz6uAd3JL10 (дата звернення: 04.04.2023).
- Андрашко Ю.В. Сучасна концепція раціонального вибору топічного кортикостероїду. Український журнал дерматології, венерології, косметології. 2006. Режим доступу: http://www.vitapol.com.ua/user_files/pdfs/uzdvk/206168276032350_27092009193753.pdf (дата звернення: 22.03.2023).
- Туркевич О.Ю. Порівняння профілю безпечності деяких топічних глюкокортикостероїдів на основі аналізу та дослідження критеріїв оцінки відносного терапевтичного індексу. Український журнал дерматології, венерології, косметології. 2012; 1(44):70-81. Режим доступу: http://www.vitapol.com.ua/user_files/pdfs/uzdvk/ujdvc1-12-10.pdf (дата звернення: 02.03.2023).
- Інструкція для застосування лікарського засобу Молескін®, крем. РП №UA/7002/01/01. Наказ МОЗ України №841 від 04.05.2023.
РП № UA/7002/01/01. Наказ МОЗ України 01.08.2017 № 887. Зміни внесено. Наказ МОЗ України 08.06.2023 № 1037.
РП № UA/17819/01/01. Наказ МОЗ України 11.12.2019 № 2446. Зміни внесено. Наказ МОЗ України 11.05.2023 № 879.